Artikel Få ner växthusgaser från infrastrukturprojekt
![Trafikverket har infört målsättningen att infrastrukturprojekt värda över 50 miljoner kr från och med basåret 2015 ska minska sin klimatpåverkan med 15 % till år 2020, 30 % till 2025 och att vara helt klimatneutralt senast 2050.](https://vpp.sbuf.se/Public/Documents/InfoSheets/27905e93-9bae-494e-b5a1-c911640c49b7/1200px_skog_daniel-sessler-78kaMQmUUq4-unsplash.jpg)
Byggprojekt i Sverige släpper årligen ut motsvarande cirka 10 miljoner ton koldioxidekvivalenter fördelat på cirka 3 miljoner ton från infrastrukturprojekt såsom väg- och järnvägsprojekt, 3 miljoner ton från övriga anläggningsprojekt och 4 miljoner ton på husprojekt.
Trafikverket har nyligen infört målsättningen att infrastrukturprojekt värda över 50 miljoner kr från och med basåret 2015 ska minska sin klimatpåverkan med 15 % till år 2020, 30 % till 2025 och att vara helt klimatneutralt senast 2050.
Få ner växthusgaser från infrastrukturprojekt
Detta SBUF-projekt har presenterat två verktyg framförallt anpassade för entreprenörers förutsättningar, som kan användas för att minska CO2-utsläpp i infrastrukturbyggande.
Även om dessa inte kan användas för att kunna tillgodoräkna sig minskningar av CO2-utsläpp enligt Trafikverkets Klimatkalkyl kan verktygen vara till nytta för entreprenörer eftersom de också möjliggör minskningar av och avvägningar mot både tidsåtgång och kostnader.
Projektet bidrar också till Trafikverkets mål om ”mer väg för pengarna” genom att verktygen möjliggör mer effektiva byggandeprocesser exempelvis genom val av antalet maskiner, maskintyper och hastigheter.
Bägge studierna visade att en ökning maskinernas nyttjandegrad, och således minska deras overksamma tid, i de flesta fallen kunde bidra inte bara till minskade kostnader, utan också till minskad tidsåtgång och utsläpp.
Vidare visar detta projekt behovet av systematiska modelleringar och analyser av byggandeprocesser krävs om dessa processer ska kunna effektiviseras baserat på CO2-utsläpp, kostnader och tidsåtgång. Komplexa och föränderliga beroenden mellan maskinresurser och byggarbetsplatsen gör processen svår att förstå.
Detta kan innebära att erfarenhetsbaserade tumregler inte nödvändigtvis hjälper för att identifiera effektivare metoder som i vissa fall kan vara kontraintuitiva.
Kontakt
- Johan Larsson Luleå Tekniska Universitet johan.p.larsson@ltu.se